Author: Ирина
Last saved by: word
Company: Tycoon

Ірина Купцова,
м. Київ, Україна
    Тетяна Крилова,
 м.Київ, Україна

Мовна об’єктивація авторського світогляду та її відтворення у перекладі

В кінці XX – на початку XXI століття в лінгвістиці активно досліджується феномен авторського світогляду навколишнього світу, який згодом втілюється в художньому просторі твору. Постановка даної проблеми полягає в специфіці самого явища. Як відомо, мовні процеси відображають не тільки власне лінгвістичні зміни, куди входять ті перетворення, які, по-перше, зазнає мова в історичному розвитку (мова епохи), по-друге, трансформує мову відповідно до галузі застосування і, по-третє, переосмислюється авторською мовною сутністю, що представляє для дослідників особливий інтерес, тому що підхід кожного автора є  індивідуальним. Це обумовлено тим, що авторський мовний рівень відображає всі ті метаморфози, які відбуваються в мові епохи: в соціальній сфері, в національній свідомості, на психологічному рівні і т.д. Відповідно до цього виділяється кілька напрямків, які вивчають одне мовне явище з різних позицій: психолінгвістика, лінгвопрагматика, прагмастилістика і т.д. [1, с. 64].  Ці напрямки досліджують мовні засоби не з позицій статики, норми, а з позицій варіативності, представленої в динамічному синтезі норм, цілей і завдань спілкування відповідно до усвідомлених соціальних, політичних, національних, культурних та особистісних особливостей. Питанням дослідження феномену авторського світу займались З. М. Циганкова, Г.О.Винокур, Г. Я.Солганик, К. А. Роговий та ін.. Питання відтворення мовної об’єктивації авторського світогляду у перекладах залишається відкритим і актуальним на сьогодні.
Зміни в економічному, соціально-політичному і культурному житті суспільства початку ХХІ ст. знаходять, природно, своє відображення як у мові, так і в літературі. З’являються нові жанри, серед яких на особливу увагу заслуговує новий напрям у жіночій прозі – «чикліт» [2, с. 300]. Власне, формула «чикліт» розглядається сьогодні як один із перспективних напрямків сучасної жіночої прози, як література для молодих жінок. Успіх романів «чикліт» дає змогу зафіксувати нові тенденції в розвитку сучасної масової літератури для жінок, що використовує стратегії феміністської прози, але в дещо спрощеному варіанті. Відмінною рисою «чикліту» є те, що героїні відверто говорять про свої недоліки, або навіть глузують із них, підкреслюють, що нічого ідеального не буває [2, с. 301]. Автори романів жанру «чикліт» використовують у своїх творах мовні засоби, якими носії мови послуговуються у повсякденному спілкуванні. Важливою стильовою особливістю мови сучасних жіночих романів стала простота (в деяких випадках вона доходить до примітивності) викладу інформації, так званий «легкий стиль», що спричинило практично повну відсутність складних і розгорнутих синтаксичних конструкцій. Легкість і простота подання матеріалу, з одного боку, дозволяє розширити коло потенційних читачів, з другого – є чітким відображенням зниження загального культурного рівня сучасного читача. Використання сленгових виразів, розмовної (а іноді й ненормативної) лексики стало в наш час нормою, на що змушені зважати автори [2, с. 302]. Причиною такого вжитку є особливості стилю «чикліту», який має бути кокетливим, приємним, комічним, смішним, фривольним і легким. Це мова, якою користуються жінки у повсякденному житті [2, с. 302].
Отже, можна сформулювати основні особливості романів «чикліт»:
1. Сюжет романів розкривається за допомогою розповіді від першої особи.
2. Характерною рисою сюжету є формула «хеппі-енд».
3. Мова романів чималою мірою визначається сучасною масовою культурою.
4. Загальний тон оповіді довірливо-нейтральний, що поєднує в собі гумор та іронію.
5. За генетичною структурою дискурс «чикліту» є інтертекстуальним кодом жіночого сприйняття дійсності. Інтертекстуальність романів «чикліт» підтверджується тим, що жінки-героїні зображені досвідченими споживачами масмедійної продукції, а саме глянцевих видань та телевізійних програм, які мають попит на масовому ринку.
7. Феномен жіночої героїні романів полягає в репрезентації образу сучасної жінки в епоху постфемінізму у різних сферах її життя. Героїня «чиклті» – тип сучасної емансипованої жінки, яка відстоює свої соціальні позиції і не боїться вступати у конфлікт із чоловічим, часто ворожим, світом.
8. М. Л. Болонєва стверджує, що романи «чикліт» є однією зі сфер репрезентації гендерних концептів MAN і WOMAN. У прямому і перехресному гендерних дискурсах з’являється можливість представити концепт WOMAN у сприйнятті чоловіка і навпаки. Дискурсний простір романів "чикліт" дозволяє простежити реалізацію механізму прямого гендерного дискурсу і виявити, в який спосіб концепт MAN репрезентується у світі жінки [3, с. 263]. 
В сучасному світі, світогляд кожної людини змінюється відповідно до розвитку та прогресу навколишнього світу. Досить поширеною проблемою, на сьогодні, яка хвилює майже кожного автора, є питання романтичних відносин чоловіка та жінки та їх почуттів, які можуть виражатись різними способами. Автори-жінки вбачають в почуттях щось своє, особливе, яке потім виливаються в певне світобачення, яке хвилює читачів. Чи не найяскравішим прикладом літератури «чикліту» та специфічного світогляду на романтичні відносини є серія романів авторки Е. Л. Джеймс. У своїй трилогії «50 відтінків» вона піднімає питання відносин між чоловіком і жінкою, висвітлюючи їх у різні способи. Авторка розповідає як американська студентка закохується в красеня-мільйонера із садистськими нахилами. Намагаючись повернути коханого до нормального життя, дівчина приймає його умови, зазнає поразки і розлучається з ним. У світогляді Е. Л. Джеймс можна виокримити наступні шляхи виявлення почуттів, домінантними серед яких є: 
-	невпевненість жінки;
-	емоційність та переживання героїні; 
-	пристрасть;
-	еротика.
Кожен з елементів світогляду авторка передає за допомогою певних стилістичних фігур та специфічної лексики, що є дуже важливим для перекладача, адже він повинен врахувати всі особливості оригіналу, аби не вилучити важливі моменти.  Вже на початку твору, ми можемо спостерігати прояв першого елементу авторського світогляду, як невпевненість головної героїні в собі, що заважає їй влаштувати своє особисте життя: I scowl with frustration at myself in the mirror. Damn my hair - it just won't behave, and damn Katherine Kavanagh for being ill and subjecting me to this ordeal [4, с. 6]. –  Я обурено хмурюсь на власне віддзеркалення. Чорти б ухопили мої коси – вони геть неслухняні, чорти б ухопили Кетрін Кавану, яка захворіла, а потерпаю від того я [5, с. 8].  Використовуючи лайливі слова при описі свого волосся, головна героїня натякає вже з перших рядків, що вона себе не любить, відповідно вона не може подобатись чоловікам. Перекладач, у свою чергу, відтворює лексему damn українським еквівалентом чорти б ухопили, що є досить доречним. Одночасно, перекладач нівелює стилістичне забарвлення словосполучення subjecting to this ordeal, відтворюючи її як потерпаю від того я. Лексема ordeal має пряме значення «випробовування», тобто переклад мав би звучати – наражаючи мене на це випробування, що за своїм змістом не показує, чи це закінчиться позитивно чи негативно, перекладач, у свою чергу, застосовуючи цілісне перетворення, налаштовує читача на якесь неприємне завершення ситуації, в якій героїні доведеться опинитись.  
Лайкою наповнена майже кожна сторінка тексту оригіналу, наприклад: Double crap – me and my two left feet! [4, с. 12] Holy cow – he's so young [4, с. 12]. Це показує надмірну жіночу емоційність, адже така специфічна лексика, звучить з вуст тільки головної героїні, що є елементом світогляду автора. Досить цікавими з погляду перекладу є емоційні висловлення головної героїні, такі як: If this guy is over thirty then I'm a monkey's uncle [4, с. 17]. – Якщо йому за тридцять, то я – іспанський льотчик [5, с. 18]. В даному прикладі важко пояснити, чому перекладач використав еквівалент іспанський льотчик на заміну a monkey's uncle, проте загальний зміст фрази та інтенція автора виразити здивування були передані.  
Окрім лайливих слів, ми можемо зустріти, й авторські новоутворення, як наприклад: My only option is to restrain my wayward hair in a ponytail and hope that I look semi presentable [4, с. 26]. – Єдиний варіант – стягнути свавільні коси в хвіст на потилиці та сподіватись, що так я матиму пристойний вигляд [5, с. 25]. Авторський неологізм semi presentable утворений за допомогою префіксального способу словотворення, де префікс semi передає невпевненість і переклад мав би звучати як напівпристойний, автор перекладу вилучає цей елемент і не відтворює авторський задуму, перекладаючи його як пристойний.   
Любовні переживання авторка описує за допомогою фізичного стану героїні, її самопочуття, фізіологічних змін. Так, наприклад, перша зустріч Крістіана Грея та Анастейші Стіл справляє на героїню неабияке враження, в ході якого її фізичний стан погіршується: I stand rather shakily trying to suppress my nerves. Gathering up my satchel, I abandon my glass of water and make my way to the partially open door [4, с. 28]. – Підвівшись, я відчуваю як підгинаються в мене ноги. Прагнучи впоратись з нервами, хапаю наплічник і, заливши склянку з водою просто у кріслі, прямую до прочинених дверей [5, с. 27]. В процесі перекладу, перекладач застосовує смисловий розвиток, відтворюючи I stand rather shakily як Підвівшись, я відчуваю як підгинаються в мене ноги, що показує переживання героїні та передає її нервовий та фізичний стан в цей момент. В наступному прикладі не тільки лексика, але й синтаксична побудова речень передає читачеві фізіологічні зміни в організмі героїні при зустрічі з головним героєм: As our fingers touch, I feel an odd exhilarating shiver run through me. I withdraw my hand hastily, embarrassed. Must be static. I blink rapidly, my eyelids matching my heart rate [4, с. 30]. – Коли наші пальці зустрічаються, моїм тілом пробігає дивний п’янливий дрож. Я збентежено відсмикую руку. Напевно, електричний розряд. Мої вії здригаються в такт калатанню серця [5, с. 31]. Авторка оригіналу використовує прості речення з елементами еліпсису та парцеляції,  які перекладач відтворює вдаючись до синтаксичного уподібнення. 
 Отже, авторський світогляд – це особливе бачення автора  явища навколишньої дійсності. Сучасний напрям в літературі  «чикліт» яскраво показує авторський підхід до зображення дійсності, де жінка виступає центром уваги та несе відповідальність за всі скоєні вчинки. Авторський світогляд досліджуваної авторки Е. Л. Джеймс полягає у зображенні почуттів сильної, незалежної жінки до дивного, самостійного, дещо боязкого чоловіка з сексуальними відхиленнями, які демонструються шляхом концептуації пристрасті, еротики, емоційності та переживань героїні. Мовна об’єктивація цих домінантів бачення автора здійснюється за допомогою безеквівалентної лексики, а саме лайки, авторських неологізмів та певної синтаксичної побудови речень, які в процесі перекладу відтворюються рядом перекладацьких прийомів, таких як цілісне перетворення, вилучення, еквівалентний переклад та синтаксичне уподібнення. 
 
Література

1.	Воркачев С. Г. Лингвокультурология, языковая личность, концепт: становление антропоцентрической парадигмы в языкознании / С. Г. Воркачев // Филологические науки. – М. : МГУ, 2001. – №1. – С. 64-72.
2.	Циганкова З. М. Функції неологізмів в англомовних романах жанру «чикліт» / З. М. Циганкова // Одеський лінгвістичний вісник. – Одеса, 2014. – Вип. 4. – С. 300-304.
3.	Циганкова З. М. Про лексичні особливості творів жанру «чикліт» (на матеріалі роману С. Кінселли «Міні-шопологік») / З. М. Циганкова // Наукові записки. Серія: Філологічні науки (мовознавство). – Кіровоград, 2012. – Вип.105 (2) – С. 263-266.
4.	James E. L. Fifty Shades of Grey / E. L. James. – Vintage Books, 2012. – 524 р.
5.	Джеймс Е. Л. П’ятдесят відтінків сірого / Е. Л. Джеймс. – К.: Країна мрій, 2017. – 544 с.