Людмила Бондар
к. психол. н., доцент,
м. Київ

Формування мотивації до навчання у вищому навчальному закладі
студентів першого курсу

	Завдання вищої освіти – не озброїти знаннями випускника (це неможливо, оскільки кількість знань зростає постійно), а виховати людину, яка володіє способами розв’язання різних проблем у межах професії.
	На жаль, сучасна середня школа поки що формує об’єктивну позицію учня («того, кого вчать»), а система освіти у вищому навчальному закладі потребує студентів з суб’єктивною позицією («того, хто вчиться»). Суб’єктивна позиція студента пов’язана з високою позитивною мотивацією до навчання.
	Нами було проведене вивчення змісту мотивів до навчання у студентів першого курсу напрямів підготовки «Соціологія» та «Соціальна робота» на початку навчального року (жовтень).
	З цією метою ми використали методику вивчення мотивації Т.І.Ільїної та методику вивчення мотивів навчальної діяльності студентів А.О.Реан, В.А.Якуніна.
Аналіз отриманих даних за методикою Т.І.Ільїної показує, що 43% студентів мають високий та вище середнього мотив набуття знань, тоді як низький рівень мають 40% студентів, мотив оволодіння професією, формування важливих професійних знань присутній у 20% студентів (високий рівень та вище середнього). 
54% студентів першого курсу не стурбовані намірами оволодіти професійними навичками. Це може бути пов’язане з тим, що студенти-першокурсники не чітко уявляють зміст майбутньої професійної діяльності.
	Отримати диплом при формальному засвоєнні знань мають намір 81% студентів (високий та вище середнього). 
Методика «Вивчення мотивів» навчальної діяльності студентів» (А.О.Реан., В.А.Якунін) пропонувала студентам вибрати з 16 мотивів навчальної діяльності 5 найбільш значущих для них. Найбільш обраними мотивами стали такі:
-	стати висококваліфікованим спеціалістом – 71% студентів;
-	отримати диплом – 51%;
-	набути глибокі та міцні знання – 48%;
-	отримати схвалення батьків та оточуючих – 41%;
-	забезпечити успішність майбутньої професійної діяльності – 43%;
-	успішно навчатися, здавати екзамени на «добре» та «відмінно»- 35%
-	досягти поваги викладачів – 30%;
-	постійно отримувати стипендію – 29%;
-	отримувати інтелектуальне задоволення – 28%;
-	не запускати вивчення предметів навчального циклу – 26%.
Навчально-пізнавальний мотив формується у ході навчальної діяльності студентів, тому важливо, як проходить ця діяльність.
	Основними чинниками, які впливають на формування позитивної мотивації до навчальної діяльності є: зміст навчального матеріалу, організація навчальної діяльності, колективні форми навчальної діяльності, оцінка навчальної діяльності та стиль педагогічної діяльності викладача [     ].
	На перших заняттях з першокурсниками важливо, щоб зміст навчального матеріалу був зрозумілим, спирався на їх минулий досвід, викликав у студентів позитивні емоції.