УДК 629.735                                                                                                        Д. В. Корягін
Національний авіаційний університет, Київ

           СТУДЕНТОЦЕНТРИЗМ У СИСТЕМІ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ЯКОСТІ ОСВІТИ В УНІВЕРСИТЕТІ 

З давніх часів більшість розвинених країн світу задавалася питанням, як можна за короткий відрізок часу вивчити гарного спеціаліста. Система покращення якості навчання подолала свій шлях від методів тілесних ушкоджень, коли за погані оцінки людей били, до системи заохочень, коли гарним студентам надають грошову винагороду (стипендію).
Одним із дієвих інструментів збільшення ефективності навчання є система рейтингу, яка мотивує учнів і студентів змагатися за більш високий бал, а це, теоретично, сприяє їх розвитку. Однак, на практиці  ця система не завжди спрацьовує. З уведенням в Україні у 2005 році Болонської системи освіти більшу частину навчального часу передбачено на самопідготовку студентів. Однак, показники  активності використання бібліотечних фондів в українських університетах низький, в текстах рефератів бракує самостійних висновків, у цілому актуальним є заклик боротьби з плагіатом. Самостійна робота у позааудиторний час вимагає самовизначеності та відповідальності в першу чергу самого студента. Допомогти студентам сформувати таку особливу мету  – вчитися та досягати навчальних результатів – може розглядатися сьогодні основним завданням викладачів.
У своїй статті американський професор Раджагопала Рагхунатхана говорить про те, що прагнення бути «кращим», бути «нагорі рейтингу» не тільки робить студентів менш щасливими, а й істотно знижує їхні шанси на успішність у виконанні інтелектуальної роботи[1]. Більш того, за результат студенти ставлять мати не добрі знання, а хороші оцінки. Формування навчального середовища, у якому студент є розробником власного індивідуального навчального плану, з визначенням очікуваних та бажаних результатів розглядається як необхідний крок сучасного університету. У центрі уваги - студент, який є замовником та споживачем освітніх ресурсів. Це буде заохочувати студентів, які прагнуть вчитися. Подібні системи вже існують, і не тільки в університетах. Наприклад, у Канадській школі ALPHA Alternative School [2] не використовують ні оцінок, ні домашніх завдань, ні розкладу. Учні самі вирішують, які заняття їм слід відвідувати, орієнтуючись на власні інтереси. Ще одна особливість цієї школи – те, що учні разом із дорослими можуть вносити зміни в функціонування школи, формуючи необхідні соціальні навички. 
Викладач англійської мови в США Цисана Палмер використовує ідеї студентоцентризму для посилення мотивації своїх студентів [3]: "Уявіть, що кожен день вам вказують, що їсти, одягати, з ким коли і де гуляти, як би ви відреагували? А саме це й робить майже кожний університет, пригнічуючи індивідуальність, він намагається дати одні і тіж знання тисячам різних людей" .
Перехід до демократичного способу навчання сприятиме індивідуалізації навчання, підвищенню зацікавленості студентів у процесі та результаті навчанні. А це, у свою чергу, позитивно впливатиме на рейтинг університету. Опитування студентів НАУ дозволило виявити ініціативи для покращенні якості навчання. Наступні практичні пропозиції оцінюються як надважливі для тих, хто навчається:
1.Скасувати необхідність здавати домашні завдання, але при цьому ставити додаткові бали тим студентам, які їх зробили.                                                                                                                2.Надати можливість кожній групі вибрати кількість лекцій і практичних занять у семестрі.                                                                                                                                                                     3. Розповідати та доводити, як в реальному житті конкретно застосовуються знання, що є в основі дисципліни.
Джерела
1. Цисана Палмер, Student-Centered Learning) [Електронний ресурс]: блог  – 2016.  – Режим доступу: http://www.allnewteaching.com/%D1%87%D1%82%D0%BE-%D1%82%D0%B0%D0%BA%D0%BE%D0%B5-student-centered-learning/ 
2. Альтернативна Освіта  [Електронний ресурс]:  – 2016.  – Режим доступу:  http://alphaschool.ca/ 
3. Паньшенсков И. «Лучший в классе» – как рейтинги влияют на учёбу и мотивацію? [Електронний ресурс]:  – 2016.  – Режим доступу: https://newtonew.com/discussions/ratings-are-not-so-good

Науковий керівник- Добротвор О.В., к.п.н., доцент