Author: Ирина
Last saved by: Виктор
Company: SPecialiST RePack

Марина Вдовиченко,
 Марина Пилипчук
м. Київ, Україна

Адекватність машинного перекладу текстів авіаційного спрямування

Системи машинного перекладу (МП) продовжують бути однією з найбільш інтенсивно розвинутих галузей комп’ютерної лінгвістики. Питанням дослідження МП займались такі науковці та перекладознавці як Є.В. Дубровіна, А.Н. Городищева, Н.Г. Валєєва та інші.  
Хоча тлумачний перекладознавчий словник Л.Л. Нелюбина визначає МП як автоматичний переклад тексту на основі заданої програми, здійснюваної ЕОМ, у мовознавчій практиці  цей вид комп’ютерного перекладу прийнято тлумачити як тип програмного забезпечення, який здійснює обробку та переклад тексту з однієї природної мови на іншу з максимальним збереженням змісту та структури оригіналу [3, с. 120]. Алгоритм системи перекладу не може підлягати прямому лінгвістичному аналізу, тому у прикладній лінгвістиці предметом аналізу вважається кінцевий результат, а саме машинні переклади текстів.
Найголовнішим критерієм МП є адекватність перекладеного тексту оригіналу. Адекватністю називається відповідність вибору мовних знаків у мові перекладу того змісту вихідного тексту, який обирається в якості основного орієнтира процесу перекладу. Адекватність – це таке співвідношення вихідного та кінцевого текстів, при якому послідовно враховується мета перекладу [2, с. 36]. Слід зазначити, що адекватний переклад є досить частим явищем в художній літературі, чого не скажеш про технічну літературу, тому що великий відсоток перекладу технічно спрямованих текстів відтворюються за допомогою МП, який не відповідає перекладознавчим нормам.
Будучи одним з найбільш важливих галузей комп’ютерної лінгвістики, яка включає в себе всі проблеми обробки мови на всіх мовних рівнях, досліджуваний нами вид перекладу має певні переваги та недоліки. Переваги МП полягають у можливості обробки великого обсягу даних і швидкості перекладу, зменшуючи при цьому витрати на переклад. Але поки не створено програми для машинного перекладу, яка розуміла б мовні нюанси, натяки в тексті, те, що називається тонкою грою слів [2, c. 181]. До недоліків слід, в першу чергу, віднести невисоку якість перекладу порівняно з професійним, тобто виконаним людиною-перекладачем. Однак, при оцінюванні МП не можна  ставити йому такі ж вимоги, що й професійному, тому що його ціль є більш глобальною і полягає в наданні нам можливості приблизно ознайомитися з необхідною нам інформацією, що доступна лише на іншомовному ресурсі. Тобто, за своєю суттю МП є не більше ніж «чорновий варіант», який передає головну думку вихідного повідомлення.
Сьогодні існує декілька підходів до процесу МП, а саме: переклад, заснований на правилах; статистичний переклад; підхід Translation Memory [3, с. 118]. Для перекладу за правилами використовується алгоритм, що нагадує процес мислення людини, який полягає у послідовності дій над вхідним реченням:
– морфологічний аналіз – пошук частин мови, визначення вхідних словоформ (роду, числа, відмінка, відмінювання);
– пошук ідіом, фразеологізмів для даної предметної області і виключення їх з подальшого аналізу;
– синтаксичний аналіз – розбір структури, пошук членів речення (підмета, присудка, додатку, обставини). При цьому загальновизнано, що системі МП легше перекладати англійський текст, так як в ньому порядок слів у реченні жорстко фіксується. В українській мові існує вільний порядок слів у реченні, що значно ускладнює процес його формалізації;
– лексичний аналіз – відділення однозначних вхідних слів (лексем) від багатозначних (що мають кілька перекладних еквівалентів);
– граматичний аналіз – визначення граматичної інформації з урахуванням даних вихідної мови;
– синтез вихідного речення (перекладу) [1, с. 182].
Таким чином, в результаті десятирічної роботи над програмами–перекладачами, спеціалістами були виділені наступні недоліки:
1. Невисока якість перекладів: гарна якість стосується тільки тематично обмеженої галузі. Загальновідомо, що кожна сфера, кожна тема має свій характерний лексикон. Слова, що входять до складу стійких словосполучень, часто мають сенс в тій чи іншій мірі відмінний від того, який вони мають, коли вживаються вільно. Тому такі поєднання слід перекладати загалом, а не послівно. Для цього необхідний словник словосполучень; переклад літературних текстів практично неможливий.
2. Складність технічної реалізації: система збору даних (лексика, граматика). Сучасні програми дають розумний результат тільки після налаштування їх на конкретну мовну ситуацію, тобто слід встановити словник з відповідної предметної області, вказати тип тексту і відкоригувати кілька перших сторінок перекладу, задавши програмі певні еталони.
3. Складність обслуговування та можливості розширення. В сфері МП є практика створення перекладацьких накопичувачів, спеціальним чином організованої індивідуальної бази даних. Вона створюється конкретним перекладачем або колективом перекладачів в ході роботи над конкретним проектом, тобто в її основі лежать знання, інтелект і професіоналізм людини. Але їх створення досить трудомісткий процес [3, с. 118].
Основна кількість перекладів припадає на технічну документацію та ділову переписку. У цих галузях, де часто зустрічаються стандартні фрази, а лексика обмежена якимись рамками, машинний переклад може і повинен надавати користувачам допомогу. Однак, часто при перекладі спеціалізованих авіаційних текстів виникають випадки недоречного перекладу на всіх рівнях.
Авіаційний сектор, завдяки своїй різноманітності, важливості і специфічному мультикультуралізму, постійно вимагає письмового та усного перекладу, локалізації та термінологічних послуг в різних сферах. Перекладацькі проекти в цій галузі включають переклад національного і міжнародного законодавства, загальних авіаційних правил, інструкцій по ремонту або для внутрішнього і зовнішнього спілкування. Подібні переклади мають особливі вимоги [1, с. 183]. Оскільки використовувана термінологія тісно пов’язана з наукою та інженерією, вона вимагає ґрунтовних знань цих сфер для виконання ефективного технічного перекладу, а також адаптації до сучасних умов і безперервного оновлення знань у відповідних галузях, поряд з глибоким знанням мови оригіналу і мови перекладу. Очевидно, що в подібному складному секторі промисловості комп’ютерний переклад не здатний замінити переклад, виконаний людиною. Якість перекладів – це найбільш важливий фактор у відтворенні авіаційних текстів, продиктований необхідністю забезпечення ефективного зв’язку між мовами. Важливість безпеки в цивільній авіації, чи то звернення до методичних посібників на комерційних рейсах, спілкування в аеропортах або переговорів між авіадиспетчерами і пілотами, призводить до високих вимог для письмового та усного технічного перекладу.
В сучасному світі існує безліч машинних онлайн-перекладачів, лідером серед яких є гугл-перекладач. Своє дослідження ми здійснюємо саме на матеріалі перекладу авіаційних текстів за допомогою гугл–перекладача. Метою маємо  перевірити отримані речення МП на адекватність змісту та наявність граматичних та лексичних помилок у перекладі з англійської на українську мову. За основу дослідження було покладено групи типових помилок систем машинного перекладу, а саме: проблема передачі лексико-граматичної омонімії, морфологічний збій, дослівний переклад, неправильне відтворення вузькоспеціальних термінів. У довільному порядку ми виділили декілька речень з авіаційної підтеми “Human Factor” – «Людський фактор», які потенційно містять складну для машинного перекладу лексику, та перевірили, чи були помилки в їх перекладі українською. До кожного прикладу подається адекватний варіант перекладу.
Розглянемо наступне речення: The term “human factors” has grown increasingly popular as the commercial aviation industry has realized that human error, rather than mechanical failure, underlies most aviation accidents and incidents [4]. – Термін «людські фактори» став більш популярним, оскільки комерційна авіаційна промисловість зрозуміла, що людська помилка, а не механічний збій, лежить в основі більшості авіаційних аварій та інцидентів [5].  Поданий переклад виконано за допомогою гугл-перекладача. Як ми можемо спостерігати, переклад передає загальний зміст поданого речення, проте, на граматичному та лексичному рівні він є неадекватним. По-перше, aviation industry has realized перекладається як авіаційна промисловість зрозуміла, тобто, авіаційній промисловості надається певне вміння виконувати дію, що загалом не є прийнятним для технічного перекладу, тому спотворюється зміст речення. Щодо лексичного аналізу перекладених лексем, ми можемо побачити, що словосполучення aviation accidents відтворено як авіаційних аварій. Лексема accident має значення нещасний випадок в авіаційній галузі, тому цей переклад можемо вважати неадекватним відтворенням вузькоспеціальних термінів. Також, порядок слів інвертований в перекладі, що несе деякі смислові зміни в подане речення, а це є неприпустимим для технічного перекладу. Адекватно слід було б перекласти наступним чином: Термін «людський фактор» став досить відомим, оскільки в комерційній авіаційній промисловості було виявлено, що саме людські помилки, а не механічні неполадки, є причиною більшості нещасних випадків та інцидентів.
Розглянемо наступний приклад: Because improving human performance can help the industry reduce the commercial aviation accident rate, much of the focus is on designing human–airplane interfaces and developing procedures for both flight crews and maintenance technicians [4]. – Оскільки поліпшення продуктивності людини може допомогти промисловості зменшити аварійність комерційної авіації, основна увага приділяється проектуванню інтерфейсів людини-аероплана та розробці процедур як для льотних екіпажів, так і для техніки технічного обслуговування [5]. В поданому реченні ми можемо спостерігати морфологічний, лексичний та знову ж таки, граматичний збій у перекладі. Щодо морфологічного аналізу, то словосполучення  human–airplane відтворено не зовсім адекватно як людини-аероплана. Очевидно, що цей переклад є буквальним і він не відповідає нормам перекладу технічних текстів, адже в авіаційній українській термінології такої лексеми зовсім не існує. Зрозуміло, що автор тексту мав на увазі літак, який керується людиною, а в даному контексті ця лексема виступає як прикметник до слова interfaces. Лексема procedures відтворюється як процедур, тобто калькуванням, що є некоректним і неадекватним в цьому випадку. Необхідно використати одне із значення цієї лексеми, таку як заходів.  Знову ж таки ми вбачаємо тавтологію (повторення) в перекладі техніки технічного обслуговування, що є неадекватним і повністю спотворює текст перекладу. Щодо граматики, то однозначно тут присутній неправильний порядок слів та невірна пунктуація. Адекватний переклад мав би звучати наступним чином: Оскільки поліпшення продуктивності людини може допомогти авіаційній промисловості зменшити кількість нещасних випадків, основна увага приділяється проектуванню інтерфейсів літаків, які керуються людиною, та розробці заходів як для льотних екіпажів, так і для технічного обслуговування. 
Отже, дослідивши особливості МП та його використання в процесі відтворення авіаційних текстів, можемо стверджувати, що він має безліч типових помилок, адже автоматизований перекладач не в змозі відтворити той чи інший термін правильно, вжити відповідну морфологічну характеристику, а також слідувати граматичним правилам вихідної мови. Тому, виходячи з досліджуваного матеріалу, ми прийшли до висновку, що використання МП при відтворенні авіаційних текстів частково спотворює загальних зміст і у деяких випадках  не є доречним і зрозумілим для людини-нефахівця. Підсумовуючи результати, ми схильні вважати, що переклад, який надають нам комп’ютерні системи, можна використовувати лише при бажанні ознайомитися з інформацію, його не варто використовувати як повноцінний, на чому  акцентують увагу навіть розробники таких систем. Для того, щоб перетворити отриманий МП на якісний та адекватний, людині-перекладачеві потрібно виконати постредагування, виправити лексичні та граматичні помилки, а частіше повністю трансформувати форму та зміст вихідного тексту.

Література

1.	Арзамасцева И.В. Подход к корректному машинному переводу на основе автономных адаптивных интеллектуальных систем / И.В.Арзамасцева, И.В.Подгорный  // Современные технологии обучения иностранным языкам. Международная научно–практическая конференция (Ульяновск, 25 января 2012 года): сб. науч. тр. / отв. ред. Н. С. Шарафутдинова. – Ульяновск: УлГТУ, 2012. – С. 181–186.
2.	Миньяр-Белоручев Р.К. Общая теория перевода и устный перевод / Р.К.Миньяр–Белоручев. – М.: Воениздат, 1980. – 237 с.
3.	Карасев И.В. Системы машинного перевода / И.В. Карасев, Е.А. Артюшина // Успехи современного естествознания. – М., 2011. – № 7. – С. 117–118.
4.	Human Factors  [Електронний ресурс]. – Режим доступу: http://www.boeing.com/commercial/aeromagazine/aero_08/human_textonly.html
5.	Google Translate [Електронний ресурс]. – Режим доступу: https://translate.google.com